Slunce na 11 GHz - Box-O-N00bs LAMA TOPIC
Slunce na 11 GHz - Box-O-N00bs LAMA TOPIC
Elektromagneticke ziarenie ( kozmicke ) je prirodzene nepolarizovane alebo len ciastocne polarizovane. Polarizacia elektromagnetickeho ziarenia vznika az odrazom od prekazky. Presne tak ako je to u svetelneho ziarenia len s tym rozdielom, ze je to na inej vlnovej dlzke.
Ak mas o radioastronomiu vazny zaujem, tak na taketo otazky je stale dost casu. Postup, teda aspon podla mna a moznosti mojho technickeho vybavenia bude ten, ze sa v prvej faze pokusim radiovy zdroj detekovat, co najpresnejsie urcit ( zmerat ) jeho polohu. Vysledkom takto nameranych hodnot by bola " radiova mapa " oblohy alebo urciteho radioveho zdroja. Doplnenim meracieho zariadenia o spektralny analyzator by mohlo nasledovat zmeranie Dopplerovho posuvu a tym urcenie vzdialenosti radioveho zdroja.
To uz som ti odpovedal aj na to, co nebolo predmetom tvojej otazky a ja sam ich mam este vela nezodpovedanych.
Ak mas o radioastronomiu vazny zaujem, tak na taketo otazky je stale dost casu. Postup, teda aspon podla mna a moznosti mojho technickeho vybavenia bude ten, ze sa v prvej faze pokusim radiovy zdroj detekovat, co najpresnejsie urcit ( zmerat ) jeho polohu. Vysledkom takto nameranych hodnot by bola " radiova mapa " oblohy alebo urciteho radioveho zdroja. Doplnenim meracieho zariadenia o spektralny analyzator by mohlo nasledovat zmeranie Dopplerovho posuvu a tym urcenie vzdialenosti radioveho zdroja.
To uz som ti odpovedal aj na to, co nebolo predmetom tvojej otazky a ja sam ich mam este vela nezodpovedanych.
Rudy BASE ( Bojnice Amateur Space Ear ) "To invent, you need a good imagination and a pile of junk" - Thomas Alva Edison
Slunce na 11 GHz - Box-O-N00bs LAMA TOPIC
Pavuk_ napsal:
Existuju na nete rozne navody ako si postavit jednoduchy AD prevodnik na paralelny port + sw (Rudy si postavil ten podla www.radiosky.com )
Máte někdo zkušenost s tímto typem převodníku
třímístný AD převodník C520D ?
Nechal by se použít?
Děkuji!
D.
Existuju na nete rozne navody ako si postavit jednoduchy AD prevodnik na paralelny port + sw (Rudy si postavil ten podla www.radiosky.com )
Máte někdo zkušenost s tímto typem převodníku
třímístný AD převodník C520D ?
Nechal by se použít?
Děkuji!
D.
Slunce na 11 GHz - Box-O-N00bs LAMA TOPIC
C520D je spise pristrojovy prevodnik, ktery ma vystup primo urcen pro LED displej. Konverze do PC se s nim bude delat jen velice obtizne. Navic je pomerne zastaraly a pomaly.
Pokud chces na cisla jen koukat, tak je to ok.
Pokud chces ale data zaznamenavat, tak ti doporucuji nejaky jiny. nejlepsi varianta je jenocip se seriovym portem a prevodnikem zaroven.
Zalezi jaky rozsah hodnot chces merit , jak rychle a jak casto.
Pokud chces jen A/D prevodnik, tak jsou typy s paralelnim rozhranim napr. ADC0804 (8bitu, ale je strasnej), ZN427 (take 8-bit, ale kvalitnejsi). Osobne bych ti doporucil ten procesor
. Pak jsou prevodniky se seriovym rozhranim (pozor, neni to usb ani rs232), hlavne SPI (4 draty), nebo I2C (2 draty). Jak SPI, tak I2C lze nabastlit i bez procesoru na seriovy port PC, ale stejne nekdo ten program napsat musi. Pomerne kvalitni AD prevodnik 12 bitu, s rychlosti 100.000 prevodu/s je MAX186/7, ma navic multiplexni 8 kanalovy vstup, coz znamena, ze muzes snimat az 8 velicin najednou pri pomerovem snizeni rychlosti vzorkovani.
Jak jsem uvedl vyse, asi nejlepsi by bylo udelat desku s jednocipem - treba MSP430F1232, ktery ma stejny prevodnik jiz integrovan, navic s vyssi rychlosti (tedy kvalitnejsi). Vyhodou tohoto procesoru je velmi nizka spotreba, takze napajeni by bylo reseno primo ze serioveho portu. Vytupem by byl seriovy port, kde by sis data zachytaval treba hyperterminalem.
HonzaS
Pokud chces na cisla jen koukat, tak je to ok.
Pokud chces ale data zaznamenavat, tak ti doporucuji nejaky jiny. nejlepsi varianta je jenocip se seriovym portem a prevodnikem zaroven.
Zalezi jaky rozsah hodnot chces merit , jak rychle a jak casto.
Pokud chces jen A/D prevodnik, tak jsou typy s paralelnim rozhranim napr. ADC0804 (8bitu, ale je strasnej), ZN427 (take 8-bit, ale kvalitnejsi). Osobne bych ti doporucil ten procesor
![Úsměv :)](./images/smilies/icon_e_smile.gif)
Jak jsem uvedl vyse, asi nejlepsi by bylo udelat desku s jednocipem - treba MSP430F1232, ktery ma stejny prevodnik jiz integrovan, navic s vyssi rychlosti (tedy kvalitnejsi). Vyhodou tohoto procesoru je velmi nizka spotreba, takze napajeni by bylo reseno primo ze serioveho portu. Vytupem by byl seriovy port, kde by sis data zachytaval treba hyperterminalem.
HonzaS
ED80, Dobson 16" a další bordel
Slunce na 11 GHz - Box-O-N00bs LAMA TOPIC
Ahoj Honzo,
děkuji za vysvětlení!
Posílám S.Z.
D.
děkuji za vysvětlení!
Posílám S.Z.
D.
Slunce na 11 GHz - Box-O-N00bs LAMA TOPIC
Ja som si na zaciatok postavil 8bit A/D prevodnik s TLC548 ( minimalny pocet suciastok a nizka cena). Cele sa to da vbastlit do samotneho konektora paralelneho portu. ![Mrknutí ;)](./images/smilies/icon_e_wink.gif)
http://www.radiosky.com/8bitadc.html
Po case som zistil, ze 8bit je malo a tak som TLC548 vymenil za 12bit A/D prevodnik MAX187 ( len s malou zmenou v zapojeni vyvodov IO) .
http://www.radiosky.com/dcla2d.html
a nakoniec aby som PC vyuzil naraz pre viacej aplikacii som si postavil 8 kanalovy 12bit A/D prevodnik s MAX186.
http://www.radiosky.com/skypipehelp/sky ... elADC.html
Vsetky zapojenia su natolko jednoduche, ze skoro nepotrebuju komentar.
Na samotnu spolupracu z PC pouzivam software SkyPipe, ktory je napisany pre tieto prevodniky a som s nim spokojny. Doporucujem prestudovat celu stranku. Tu je spominany software
http://www.radiosky.com/skypipeishere.html
![Mrknutí ;)](./images/smilies/icon_e_wink.gif)
http://www.radiosky.com/8bitadc.html
Po case som zistil, ze 8bit je malo a tak som TLC548 vymenil za 12bit A/D prevodnik MAX187 ( len s malou zmenou v zapojeni vyvodov IO) .
http://www.radiosky.com/dcla2d.html
a nakoniec aby som PC vyuzil naraz pre viacej aplikacii som si postavil 8 kanalovy 12bit A/D prevodnik s MAX186.
http://www.radiosky.com/skypipehelp/sky ... elADC.html
Vsetky zapojenia su natolko jednoduche, ze skoro nepotrebuju komentar.
Na samotnu spolupracu z PC pouzivam software SkyPipe, ktory je napisany pre tieto prevodniky a som s nim spokojny. Doporucujem prestudovat celu stranku. Tu je spominany software
http://www.radiosky.com/skypipeishere.html
Rudy BASE ( Bojnice Amateur Space Ear ) "To invent, you need a good imagination and a pile of junk" - Thomas Alva Edison
- Jiri_Polivka
- Příspěvky: 45
- Registrován: 19. 12. 2006, 02:16
Slunce na 11 GHz - Box-O-N00bs LAMA TOPIC
:Polarizace radiovych vln z vesmiru:
je obvykle nahodna a obvykle vsechny "signaly" jsou vlastne sum.
Obvykle-pokud jde o tepelne zareni teles, plynu a prachu.
Pokud jde ovsem o zareni zpusobene pohybem castic v magnetickych polich (napr. synchrotronove zareni), magneticke pole zpusobuje linearni polarizaci.
Amaterskymi zarizenimi vetsinou pozorujeme tepelne zareni a hodi se antena jakkoli polarizovana. Nekdy prave v UHF pasmech je zareni Slunce polarizovane, takze by byl vhodny dvoukanalovy prijimac pripojeny ke dvema antenam ortogonalne polarizovanym ( linearne-kolmo). Take na mikrovlnach napr. na 3 cm lze pozorovat obcasnou linearni polarizaci.
Parazitni linearni polarizace nahodne polarizovanych vln nastava hlavne pri odrazu od neceho, obecne pri rozptylu, take v atmosfere Zeme. Na vlnach delsich nez asi 10 cm pak lze pozorovat Faradayuv jev, staceni polarizace vln v magnetickem poli Zeme.
Podrobnosti najdete zejmena v knize Radio Astronomy of J.D.Krause (vysla i rusky nekdy 1972).
Jiri Polivka
je obvykle nahodna a obvykle vsechny "signaly" jsou vlastne sum.
Obvykle-pokud jde o tepelne zareni teles, plynu a prachu.
Pokud jde ovsem o zareni zpusobene pohybem castic v magnetickych polich (napr. synchrotronove zareni), magneticke pole zpusobuje linearni polarizaci.
Amaterskymi zarizenimi vetsinou pozorujeme tepelne zareni a hodi se antena jakkoli polarizovana. Nekdy prave v UHF pasmech je zareni Slunce polarizovane, takze by byl vhodny dvoukanalovy prijimac pripojeny ke dvema antenam ortogonalne polarizovanym ( linearne-kolmo). Take na mikrovlnach napr. na 3 cm lze pozorovat obcasnou linearni polarizaci.
Parazitni linearni polarizace nahodne polarizovanych vln nastava hlavne pri odrazu od neceho, obecne pri rozptylu, take v atmosfere Zeme. Na vlnach delsich nez asi 10 cm pak lze pozorovat Faradayuv jev, staceni polarizace vln v magnetickem poli Zeme.
Podrobnosti najdete zejmena v knize Radio Astronomy of J.D.Krause (vysla i rusky nekdy 1972).
Jiri Polivka
Slunce na 11 GHz - Box-O-N00bs LAMA TOPIC
Jiri_Polivka napsal: :Polarizace radiovych vln z vesmiru:
je obvykle nahodna a obvykle vsechny "signaly" jsou vlastne sum.
Obvykle-pokud jde o tepelne zareni teles, plynu a prachu.
Pokud jde ovsem o zareni zpusobene pohybem castic v magnetickych polich (napr. synchrotronove zareni), magneticke pole zpusobuje linearni polarizaci.
Amaterskymi zarizenimi vetsinou pozorujeme tepelne zareni a hodi se antena jakkoli polarizovana. Nekdy prave v UHF pasmech je zareni Slunce polarizovane, takze by byl vhodny dvoukanalovy prijimac pripojeny ke dvema antenam ortogonalne polarizovanym ( linearne-kolmo). Take na mikrovlnach napr. na 3 cm lze pozorovat obcasnou linearni polarizaci.
Parazitni linearni polarizace nahodne polarizovanych vln nastava hlavne pri odrazu od neceho, obecne pri rozptylu, take v atmosfere Zeme. Na vlnach delsich nez asi 10 cm pak lze pozorovat Faradayuv jev, staceni polarizace vln v magnetickem poli Zeme.
Podrobnosti najdete zejmena v knize Radio Astronomy of J.D.Krause (vysla i rusky nekdy 1972).
Jiri Polivka
Kniha sa da stale kupit z druhej ruky cez amazon, je to dalsie prepracovane vydanie (v case vydania prveho tusim neboli zname ani pulzary ) napriek tomu je to esencialna literatura doslova radioastronomicka biblia.
Ked z nej nieco potrebujem, poziciavam si z Univerzitnej kniznice v BA, maju tam original zo 60tych rokov.
je obvykle nahodna a obvykle vsechny "signaly" jsou vlastne sum.
Obvykle-pokud jde o tepelne zareni teles, plynu a prachu.
Pokud jde ovsem o zareni zpusobene pohybem castic v magnetickych polich (napr. synchrotronove zareni), magneticke pole zpusobuje linearni polarizaci.
Amaterskymi zarizenimi vetsinou pozorujeme tepelne zareni a hodi se antena jakkoli polarizovana. Nekdy prave v UHF pasmech je zareni Slunce polarizovane, takze by byl vhodny dvoukanalovy prijimac pripojeny ke dvema antenam ortogonalne polarizovanym ( linearne-kolmo). Take na mikrovlnach napr. na 3 cm lze pozorovat obcasnou linearni polarizaci.
Parazitni linearni polarizace nahodne polarizovanych vln nastava hlavne pri odrazu od neceho, obecne pri rozptylu, take v atmosfere Zeme. Na vlnach delsich nez asi 10 cm pak lze pozorovat Faradayuv jev, staceni polarizace vln v magnetickem poli Zeme.
Podrobnosti najdete zejmena v knize Radio Astronomy of J.D.Krause (vysla i rusky nekdy 1972).
Jiri Polivka
Kniha sa da stale kupit z druhej ruky cez amazon, je to dalsie prepracovane vydanie (v case vydania prveho tusim neboli zname ani pulzary ) napriek tomu je to esencialna literatura doslova radioastronomicka biblia.
Ked z nej nieco potrebujem, poziciavam si z Univerzitnej kniznice v BA, maju tam original zo 60tych rokov.
Slunce na 11 GHz - Box-O-N00bs LAMA TOPIC
Zdravím všetkých rádioastronómov ![Úsměv :)](./images/smilies/icon_e_smile.gif)
Pracujem na stavbe malého rádioteleskopu na 11 GHz a potreboval by som trochu poradiť. Hľadám najjednoduchší a najlacnejší spôsob, ako prepojiť satfinder s PC. Prešiel som už nezpočetne veľa webstránok, ale v tomto sa žiadne nezhodnú. Ďakujem za pomoc.
![Úsměv :)](./images/smilies/icon_e_smile.gif)
Pracujem na stavbe malého rádioteleskopu na 11 GHz a potreboval by som trochu poradiť. Hľadám najjednoduchší a najlacnejší spôsob, ako prepojiť satfinder s PC. Prešiel som už nezpočetne veľa webstránok, ale v tomto sa žiadne nezhodnú. Ďakujem za pomoc.
Celestron AstroMaster 130/650
Celestron SkyMaster 20x80
Celestron TravelScope 70/400
BRESSER 10x50
Canon EOS 1000D
Celestron SkyMaster 20x80
Celestron TravelScope 70/400
BRESSER 10x50
Canon EOS 1000D
Slunce na 11 GHz - Box-O-N00bs LAMA TOPIC
Najjednoduchší spôsob je použiť zvukový výstup satfindera ak teda niečo také má, pripojiť na zvukovú kartu (Line-in), spracovať buď v Radio-SkyPipe alebo SpectrumLab (čo je zložitejšie) prípadne výstup na bzučiak,
ten však treba pripojiť cez nejaké ADC príkladne toto, ak teda počítač má LPT port. Tu treba použiť napäťový delič (napr. potenciometer) aby sme sa zmestili do rozsahu toho prevodníka.
Rudy je však toho názoru, že výstup na bzučiak je nanič, videl som však článok kde toto fungovalo celkom dobre, prípadne môžem poslať ak ho nájdem, avšak žiadne schémy tam tuším neboli len popis aparatúry.
Ďalšia možnosť je vykašlať sa na satfinder a použiť komerčný priebežný sat-zosilovač a diódový detektor viď.
toto vlákno.
Tieto riešenia sú však teplotne závislé a tým pádom nevhodné na dlhodobé sledovanie bez teplotnej stabilizácie. Použiť sa však dajú na pozorovanie napr. zatmenia Slnka. viď už spomínané vlákno.
Rudy-ho obrázky aparatúry tam už nie sú, v prípade záujmu ak ich nájdem môžem poslať.
schéma diódového detektora v Rudyho zapojení je tu Figure. 10 celkom dole. Diódy možno použiť aj 1N60, myslím.
Na toto som sa chystal ale ešte som sa k tomu nedostal takže vlastné skúsenosti s tým nemám.
toto ste už asi našli:
http://www.radio-astronomie.com/radtel.htm
pripadne toto
ten však treba pripojiť cez nejaké ADC príkladne toto, ak teda počítač má LPT port. Tu treba použiť napäťový delič (napr. potenciometer) aby sme sa zmestili do rozsahu toho prevodníka.
Rudy je však toho názoru, že výstup na bzučiak je nanič, videl som však článok kde toto fungovalo celkom dobre, prípadne môžem poslať ak ho nájdem, avšak žiadne schémy tam tuším neboli len popis aparatúry.
Ďalšia možnosť je vykašlať sa na satfinder a použiť komerčný priebežný sat-zosilovač a diódový detektor viď.
toto vlákno.
Tieto riešenia sú však teplotne závislé a tým pádom nevhodné na dlhodobé sledovanie bez teplotnej stabilizácie. Použiť sa však dajú na pozorovanie napr. zatmenia Slnka. viď už spomínané vlákno.
Rudy-ho obrázky aparatúry tam už nie sú, v prípade záujmu ak ich nájdem môžem poslať.
schéma diódového detektora v Rudyho zapojení je tu Figure. 10 celkom dole. Diódy možno použiť aj 1N60, myslím.
Na toto som sa chystal ale ešte som sa k tomu nedostal takže vlastné skúsenosti s tým nemám.
toto ste už asi našli:
http://www.radio-astronomie.com/radtel.htm
pripadne toto
Slunce na 11 GHz - Box-O-N00bs LAMA TOPIC
Ďakujem za reakciu. Už asi viem, ako to vyriešim. Urobím výstup zo bzučiaka a napojím ho na arduino (s 10-bitovým ADC) a z neho už priamo do počítača cez USB. Potom už nebude problém stiahnuť, príp. napísať niečo na záznam hodnôt. Bude to takto OK? Nič som neprehliadol?
Diódový detektor by mi nepomohol - aj tam by to trebalo riešiť cez ADC, a navyše na moje účely je satfinder postačujúci. Prístroj staviam hlavne kvôli zatmeniu Slnka (chcem sa poistiť proti počasiu ) a potom na nejaké jednoduchšie experimenty so Slnkom a Mesiacom.
Ešte raz ďakujem za odpoveď a ochotu.
Diódový detektor by mi nepomohol - aj tam by to trebalo riešiť cez ADC, a navyše na moje účely je satfinder postačujúci. Prístroj staviam hlavne kvôli zatmeniu Slnka (chcem sa poistiť proti počasiu ) a potom na nejaké jednoduchšie experimenty so Slnkom a Mesiacom.
Ešte raz ďakujem za odpoveď a ochotu.
Celestron AstroMaster 130/650
Celestron SkyMaster 20x80
Celestron TravelScope 70/400
BRESSER 10x50
Canon EOS 1000D
Celestron SkyMaster 20x80
Celestron TravelScope 70/400
BRESSER 10x50
Canon EOS 1000D
Slunce na 11 GHz - Box-O-N00bs LAMA TOPIC
Prístroj staviam hlavne kvôli zatmeniu Slnka (chcem sa poistiť proti počasiu)
Áno, v tom tkvie akási krása rádio astronómie, a inak myslím, že by to mohlo takto fungovať. Možno ešte pred samotou registráciou cez arduino by som to namieril na Slnko a zmeral napätie merákom prípadne... teraz ma napadlo, že vlastne satfinder má aj reguláciu zisku takže prípadne doladil hodnotu aby sa to vošlo do rozsahu ADC a aby sa mu volačo nestalo... ale asi to Vás už napadlo
Áno, v tom tkvie akási krása rádio astronómie, a inak myslím, že by to mohlo takto fungovať. Možno ešte pred samotou registráciou cez arduino by som to namieril na Slnko a zmeral napätie merákom prípadne... teraz ma napadlo, že vlastne satfinder má aj reguláciu zisku takže prípadne doladil hodnotu aby sa to vošlo do rozsahu ADC a aby sa mu volačo nestalo... ale asi to Vás už napadlo
Slunce na 11 GHz - Box-O-N00bs LAMA TOPIC
Vazeni pratele radioastronomove,
kdyz jsem tu cetl jak se chystate na zatmei Slunce, moc jsem se tesil na Vase vysledky. Krome VLF, jaksi nic.
Mel jsem naposled sanci v roce 1976 v Praze. Pritel Ing.Kolar mi pujcil antenu 1,7 m, a muj tehdy primitivni radiometr na 9,5 GHz fungoval pekne. Vysledek zaznamu byl publikovan ve Slaboproudem Obzoru 1976.
Doual jsem, ze muj navod na radioteleskop v Elektusu 2006 pomuze zajemcum, jaksi se to nestalo.![Smutný :(](./images/smilies/icon_e_sad.gif)
kdyz jsem tu cetl jak se chystate na zatmei Slunce, moc jsem se tesil na Vase vysledky. Krome VLF, jaksi nic.
Mel jsem naposled sanci v roce 1976 v Praze. Pritel Ing.Kolar mi pujcil antenu 1,7 m, a muj tehdy primitivni radiometr na 9,5 GHz fungoval pekne. Vysledek zaznamu byl publikovan ve Slaboproudem Obzoru 1976.
Doual jsem, ze muj navod na radioteleskop v Elektusu 2006 pomuze zajemcum, jaksi se to nestalo.
![Smutný :(](./images/smilies/icon_e_sad.gif)
Slunce na 11 GHz - Box-O-N00bs LAMA TOPIC
Zdravím rádioastronómov!
Tak, 11 GHz rádioteleskop sa mi podarilo dokončiť pred zatmením, i keď to bolo "o chlp" (elektroniku som dokončoval večer pred zatmením )
Základ je satfinder, kde som z jedného z pinov IO vyviedol kábel, ktorý je napojený na mikrokontrolór Arduino, so zabudovaným 10-bitovým A/D prevodníkom. Arduino je napojené na PC, kde sa zaznamenáva napätie, ktoré je priamo úmerné intenzite signálu. Pôvodne som chcel spraviť výstup zo bzučiaka, to však z dosiaľ mne neznámych príčin nefungovalo.
Keďže som elektroniku dokončil len deň pred zatmením, nebol čas na žiadne testy, zostávalo dúfať že bude v deň D fungovať. Našťastie ale fungoval úplne podľa mojich predstáv. Keďže montáž je alt-az, postupoval som tak, že každých 5-10 minút som natočil Slnko do stredu zorného poľa (hrubým odhadom podľa stupnice satfinderu). Napriek tomu, že to nie je bohvie ako presná metóda, podarilo sa mi nazbierať celkom zaujímavé a nečakane presné dáta.
Tu je graf zo surových dát : http://s10.postimg.org/ofyntdhmx/RTRAW.jpg
Pekne tam vidno rýchly nárast signálu, keď som ho namieril na Slnko a následný pokles, ako Slnko opúšťalo zorné pole.
Z maximálnych hodnôt z každého scanu som urobil ďalší graf : http://s17.postimg.org/qt9xwzwfj/RTDATA.jpg Na tomto je oveľa lepšie vidieť pokles signálu počas zatmenia.
Bohužiaľ, dáta mám len do 11:30 SELČ, pretože vtedy som nedopatrením namieril tanier na družicu Astra 3B, ktorá bola vtedy asi 4-5° pod Slnkom. To, že signál akosi neklesá som zistil až keď bolo už neskoro.
Iné pozorovania s rádioteleskopom zatiaľ nemám, keď niečo budem mať určite to sem hodím.
RT ešte nemá finálnu podobu, je na ňom čo zlepšovať. Hlavne mám na mysli montáž, ktorú som trochu poddimenzoval, zatiaľ bude musieť ale nejaký čas stačiť, vôbec na to bohužiaľ nemám čas.
Prikladám nejaké to foto :
http://s10.postimg.org/e0sy3u1e1/110812 ... 3196_n.jpg
http://s2.postimg.org/mw430l5m1/20150316_193605.jpg
http://s2.postimg.org/4f9o9rpnt/20150316_193635.jpg
Pán Polívka, ospravedlňujem sa, akosi som pozabudol sem dať výsledky. Váš návod v Elektuse 2006 som nevedel nájsť, tu uverejnené odkazu boli už neplatné. Rád by som si ho prečítal.
Tak, 11 GHz rádioteleskop sa mi podarilo dokončiť pred zatmením, i keď to bolo "o chlp" (elektroniku som dokončoval večer pred zatmením )
Základ je satfinder, kde som z jedného z pinov IO vyviedol kábel, ktorý je napojený na mikrokontrolór Arduino, so zabudovaným 10-bitovým A/D prevodníkom. Arduino je napojené na PC, kde sa zaznamenáva napätie, ktoré je priamo úmerné intenzite signálu. Pôvodne som chcel spraviť výstup zo bzučiaka, to však z dosiaľ mne neznámych príčin nefungovalo.
Keďže som elektroniku dokončil len deň pred zatmením, nebol čas na žiadne testy, zostávalo dúfať že bude v deň D fungovať. Našťastie ale fungoval úplne podľa mojich predstáv. Keďže montáž je alt-az, postupoval som tak, že každých 5-10 minút som natočil Slnko do stredu zorného poľa (hrubým odhadom podľa stupnice satfinderu). Napriek tomu, že to nie je bohvie ako presná metóda, podarilo sa mi nazbierať celkom zaujímavé a nečakane presné dáta.
Tu je graf zo surových dát : http://s10.postimg.org/ofyntdhmx/RTRAW.jpg
Pekne tam vidno rýchly nárast signálu, keď som ho namieril na Slnko a následný pokles, ako Slnko opúšťalo zorné pole.
Z maximálnych hodnôt z každého scanu som urobil ďalší graf : http://s17.postimg.org/qt9xwzwfj/RTDATA.jpg Na tomto je oveľa lepšie vidieť pokles signálu počas zatmenia.
Bohužiaľ, dáta mám len do 11:30 SELČ, pretože vtedy som nedopatrením namieril tanier na družicu Astra 3B, ktorá bola vtedy asi 4-5° pod Slnkom. To, že signál akosi neklesá som zistil až keď bolo už neskoro.
Iné pozorovania s rádioteleskopom zatiaľ nemám, keď niečo budem mať určite to sem hodím.
RT ešte nemá finálnu podobu, je na ňom čo zlepšovať. Hlavne mám na mysli montáž, ktorú som trochu poddimenzoval, zatiaľ bude musieť ale nejaký čas stačiť, vôbec na to bohužiaľ nemám čas.
Prikladám nejaké to foto :
http://s10.postimg.org/e0sy3u1e1/110812 ... 3196_n.jpg
http://s2.postimg.org/mw430l5m1/20150316_193605.jpg
http://s2.postimg.org/4f9o9rpnt/20150316_193635.jpg
Pán Polívka, ospravedlňujem sa, akosi som pozabudol sem dať výsledky. Váš návod v Elektuse 2006 som nevedel nájsť, tu uverejnené odkazu boli už neplatné. Rád by som si ho prečítal.
Celestron AstroMaster 130/650
Celestron SkyMaster 20x80
Celestron TravelScope 70/400
BRESSER 10x50
Canon EOS 1000D
Celestron SkyMaster 20x80
Celestron TravelScope 70/400
BRESSER 10x50
Canon EOS 1000D
Slunce na 11 GHz - Box-O-N00bs LAMA TOPIC
Pane Roberte,
diky a blahopreji! Podobne jsem kdysi ziskal takovy graf i ja. Tehdy jeste "nerusily" druzice![Úsměv :)](./images/smilies/icon_e_smile.gif)
Pokusim se Vam clanek poslat, jestli ho najdu v PC.
Preji hodne zdraru v dalsich pokusech!!
Zdravi Jiri Polivka
diky a blahopreji! Podobne jsem kdysi ziskal takovy graf i ja. Tehdy jeste "nerusily" druzice
![Úsměv :)](./images/smilies/icon_e_smile.gif)
Pokusim se Vam clanek poslat, jestli ho najdu v PC.
Preji hodne zdraru v dalsich pokusech!!
Zdravi Jiri Polivka